Фото: Київрада
Рух ЧЕСНО проаналізував порядки денні засідань Київради від початку роботи IX скликання до серпня 2024 року. З 2021 року депутати Київської міської ради IX скликання встигли розглянути майже 5 тисяч ініціатив, які стосуються землі.
«Перше засідання поточного скликання Київради відбулося у грудні 2020 року. Ця дата стала стартовою точкою, а нашою крайньою точкою дослідження було 29 серпня 2024 року. Це останнє станом на зараз засідання Київради, яке відбулося. За цей час всього було розглянуто у порядках денних саме 10 147 проєктів рішень, які стосувалися землі.
Найбільше їх було у 2021 році — майже 5 тисяч ініціатив. У 2022 році від початку повномасштабного вторгнення їх поменшало. І зараз знову йде динаміка на зростання. Загалом список земельних питань є дуже різноманітним.
Коли йдеться про земельні питання, то ми розуміємо, що тут є і корупційні ризики, але водночас є достатньо багато ініціатив, які просто стосуються господарської діяльності, тобто володінні землею звичайними громадянами. Це стандартні аспекти приватизації землі. Деякі ініціативи справді не є корупційними й просто мають на меті збільшення бюджету. Деякі стосуються просто переходу землі із комунальної власності», — говорить Аміна Лікар.
Дослідники нарахували за період IX скликання 26 видів різних проєктів рішень по землі. Протягом років лідери категорій відрізнялись. Це залежало і від затягування розгляду окремих проєктів рішень.
«Зараз є дуже багато відмов у розробці проєкту землеустрою. Як нам зазначили депутати, ці заяви накопичилися за декілька років. У 2022 році лідером було надання землі у постійне користування. Тут додалася категорія, яка стосувалася ініціатив з надання землі на потреби СОУ і правоохоронним органам. Це от те, чого не було раніше.
Щоб уникати корупційних просувань у цих проєктів рішень, необхідно регулярно слідкувати за земельними голосуваннями й за тим, чи дотримується якісна, прозора процедура», — зазначає експертка.
Читайте також: Боротьба за землі довкола Пирогова: з чого почалося і яка ситуація нині
Вона говорить, що у 2022 році не було жодного проєкту рішень, який стосувався детального плану території (ДПТ), а у 2024 році їх зʼявилось вже шість. Хоча таких рішень небагато загалом, але вони є дуже вагомими.
«У нас є випадок голосування Київради у липні 2024 року, коли ухвалили ДПТ в Голосіївському районі, згідно з яким частина річки Либідь біля залізничних колій має бути загнана в колектор, щоб угорі прокласти шосе до майбутнього торгового центру.
Це створює критичну проблему у збереженні ландшафту міста. В ідеалі детальні плани територій мали б деталізувати генплан Києва. Але генплан Києва наразі потребує оновлення і наразі є тенденція така, що ось ці ДПТ є таким легальним способом просувати подібні забудови, як це відбувається у Голосіївському районі. Хоча активісти, професори казали, що це проблемне рішення, бо можна зробити ревіталізацію річки, спираючись на вдалі закордонні практики», — розповідає експертка.
За її словами, деякі земельні рішення не так сильно залежать від генплану, а радше просто потребують більше прозорості. Дуже часто це стосується договорів оренди: подовження, поновлення, укладення нових. Яскравим прикладом такої проблеми є поновлення договору оренди із ПАТ «Київська овочева фабрика» в урочищі Китаїв.
Читайте також: Чи є шанси врятувати Китаїв?
Нагадаємо, 17 січня у Господарському суді міста Києва слухали справу за позовом Генпрокуратури, яка в суді захищає Китаїв.
Забудовник виграв суд. Виграв у прокуратури, яка судиться в інтересах Мінкульту та КМДА. У цій справі Київрада підримує забудовника.
В урочищі Китаїв девелоперська компанія KAN Development планує побудувати об’єкти громадського призначення із туристичним хабом та дитячими навчальними закладами.
Китаїв — це пам’ятка національного значення, яка збереглася в столиці. Тут під час розкопок досі знаходять трипільську кераміку. На території заповідника збереглися залишки фортифікаційних споруд часів Київської Русі. Окрім того, Китаїв знаний своїм монастирем.
Повністю розмову слухайте у доданому аудіофайлі
Юрист LCF Law Group, молодший лейтенант запасу Володимир Романчук розповідає про виплати військовослужбовцям після звільнення. Read More
Експерт-міжнародник, засновник соціально-демократичної Платформи Богдан Ференс аналізує збільшення ризиків від російських диверсій в Європі. Read More
Онлайн чи наживо? Наскільки актуально зараз повертати дітей до навчання за парти? Обговорюємо з освітньою… Read More
Угорська компанія MOL повідомила, що уклала угоду про транзит російської нафти трубопроводом «Дружба» через Україну.… Read More
Набув чинності закон, що дозволяє військовослужбовцям, які самовільно залишили частину або дезертирували, повернутися на службу… Read More
У підручнику з української мови для сьомого класу виявили зображення мапи України, на якому відсутній… Read More