Слово «копійка» походить від срібної монети, яку карбували в Московському князівстві. Про це в етері Громадського радіо розповів історик та офіцер Збройних сил України Олександр Алфьоров.
«У них було 2 монетні двори. У Новгороді, де зображувався на монеті вершник з шаблею («саблей»), і це називалось «сабельниця». А в Москві зображували вершника зі списом — «копьем». І ці монети називалися «копійки». Відповідно, це питомо московська, навіть не російська, не руська, а московська назва, яка виникає в VI столітті. І копійка є розмінною монетою до рубля. Відповідно, копійка маркує рубльову зону. Помітьте, де ця назва використовується. Росія, Білорусь, «Придністров’я», зрештою, і в Україні», — розповів історик.
Він нагадав, що Україна маркує свій простір грошовою одиницею під назвою «гривня», якій тисяча років.
«І нам сьогодні необхідно змінити і розмінну монету. Відразу скажу, що тут не йдеться про мільйони доларів, щоб надрукувати монету. Бо у наступному році мають планово надрукувати 20 мільйонів 50-копійочних монет. І було б дуже добре, якби всі підтримали зміну законодавства. Бо там існує 32-го стаття закону про Національний банк України, де копійка згадана. І, зрештою, коли буде шаг, то його накарбують в наступному році вже», — заявив Олександр Алфьоров.
Якщо українська грошова одиниця гривня народилася в княжий час, то шаг народився в козацьку добу.
«Справа в тому, що шаг — це така дуже специфічна міра, нам зараз це важко буде збагнути, але я спробую пояснити. Шаг — це міра лічби. От, наприклад, гривня — це теж до того, як стати сплавленим шматочком у вигляді ромбику — це міра ваги в 156 грамів. Німецька марка, наприклад, чи фунт британський — це теж міра ваги. Раніше мірою ваги була грошова одиниця. І от шаг — це теж міра лічби, міра ваги. Шаг ніколи, як монета, не карбувався. Але українці в народній мові, а потім в діловій мові, універсалах гетьманських, згадували шаг, називаючи монету у три гроші. Потім, коли у нас з’явилася рубльова зона, то одна і дві копійки разом ми називали шагом, орієнтуючись на старі системи лічби», — додав Олександр Алфьоров.
За його словами, коли ми читаємо у Котляревського, у Нечуй-Левицького, Шевченка, Лесі Українки — шаг, шаг, шаг, то в різний період довгого XIX століття це було за номіналом або дві копійки, або пів копійки в пізніший час.
«Тобто це назва певної сукупності грошей. Шаг як реальний платіжний засіб, який мав назву, було запроваджено в 1918 році в Українській Народній Республіці, де він став розмінною монетою до гривні. Але можливості тоді карбувати монет не було, тому надрукували марки. І шаги були у вигляді марок. А марка — це, ви знаєте, платіжний засіб в усіх країнах. Але якраз саме тоді, 100 років тому, надрукували ці шаги, які дуже користувалися великою популярністю, бо це була така достатньо легка, не тяжка розмінна одиниця, не дзвеніла в кишенях, і можна було спокійно розраховуватись. Тому це дуже з задоволенням сприйняв наш ринок», — зазначив експерт.
Слухайте також: «Закріплена як національна валюта ще до незалежності»: історія гривні
Раніше повідомлялося, для відновлення історичної справедливості Національний банк ініціює зміну назви розмінних монет з «копійка» на «шаг». НБУ вважає, що відродження назви «шаг» поверне українським монетам власну ідентичність. Як зазначається в повідомленні НБУ, коли копійка перейменується на шаг, грошовий обіг очиститься від російського впливу, а зміна назви монет сприятиме дерусифікації та деколонізації.
Нацбанк повідомив, що вже розробив відповідні пропозиції до законодавчих змін. Співвідношення між «копійкою» та «шагом» дорівнюватиме 1 до 1, і Нацбанк розроблятиме відповідний дизайн, а також порядок та строки вилучення «копійок» з обігу.
Нагадаємо, з 1 вересня в Україні змінились умови послуги «готівка на касі». Ті, хто знімають готівку на касі, можуть вимагати від касирів замінити видані банкноти, якщо вони мають пошкодження.
Також з жовтня в Україні почнуть діяти обмеження переказів з картки на картку в сумі 150 тисяч гривень на місяць з одного рахунку. Водночас якщо переказувати гроші через IBAN, обмежень не буде.
Повністю розмову слухайте у доданому аудіофайлі
Таємнича співачка Klavdia Petrivna дала два концерти у Палаці спорту і відкрила обличчя. У чому… Read More
В етері Громадського радіо заступниця виконавчого директора ЦПК Олена Щербан розповідає про скандал в НАБУ. Read More
Про свою мотивацію, досвід мобілізації та батальйон розповідає аеророзвідниця Лейла «Сарацин». Read More
Український політик і дипломат Роман Безсмертний аналізує в етері Громадського радіо візит Путіна до Монголії. Read More
Як ідеальні життя блогерів впливають на психіку підписників? У цьому епізоді Катерина Мацюпа та докторка філософії, гештальт-терапевтка Оксана Полонська… Read More
Комітет з питань бюджету рекомендував схвалити доопрацьований законопроєкт щодо збільшення цьогорічних видатків бюджету на оборону… Read More