![Що означає візит Путіна в Монголію, яка визнає юрисдикцію МКС](/_next/image?url=https%3A%2F%2Fstatic.hromadske.radio%2F2024%2F08%2Fputin-ta-prezydent-monholiyi_large.jpg&w=1366&q=75)
Тільки 20% українців готові на переговори з РФ без особливих вимог — Золкіна
Як українці ставляться до можливих переговорів з Росією? Результати нового опитування від Фонду «Демократичні ініціативи».
![Тільки 20% українців готові на переговори з РФ без особливих вимог — Золкіна](/_next/image?url=https%3A%2F%2Fstatic.hromadske.radio%2F2024%2F08%2FZnimok-ekrana-2024-08-29-193443.png&w=1366&q=75)
Топ 5 за 24 години
- Подкасти
- Розмови з ефіру
Гостя — Марія Золкіна, голова напрямку «Регіональна безпека та дослідження конфліктів» фонду «Демократичні ініціативи», дослідниця Лондонської школи економіки й політичних наук.
Українське суспільство завжди було проти перемовин між Росією та Україною за вимогами, вигідними Росії.
«Навіть коли зростала ймовірність укладення певних угод, наприклад, як у 2019 році після обрання Зеленського. Перші пів року була така ймовірність. Тоді навпаки зростав спротив в українському суспільстві та радикально негативне ставлення до можливих поступок Росії. Налаштованість не поступатися в принципових питаннях не змінилася та залишається сталою. Громадська думка достатньо консолідована».
Методологія дослідження
Фонд «Демократичні ініціативи» провів класичне традиційне загальнонаціональне опитування методом особистого інтерв’ю, яке в умовах України вважається найбільш точним методом дослідження громадської думки саме на суспільно-політичні теми.
«Ми опитали понад 2000 респондентів. Ми відверто наголошуємо, що зараз будь-яке загальнонаціональне опитування може мати по факту певні відмінності, які системно можна не схопити. Тобто похибка десь може бути більшою. Попри усі зусилля соціологів виміряти максимально точно, все одно якісь відсоткові долі можуть відрізнятися. Особливо у зв’язку з серйозним переміщенням населення всередині країни та поза її межами.
Наше опитування є частиною десятирічної історії дослідження ставлення населення до можливого завершення війни з РФ, до рівня толерантності до тих чи інших можливих компромісів, чи вимог, як люди бачать безпеку. Це лише одне з досліджень, які ми робимо з 2014 року».
Результати
За словами Марії Золкініної, в одному з блоків цього дослідження фонд робив фокус на тому, за яких умов населення бачить (і чи бачить взагалі) переговори з Росією. Отримали результати досить очікувані.
«Крізь усі питання проступає запит на справедливе відновлення територіальної цілісності. Переважно люди не готові поступатися територіями задля миру. Близько 32% вважають, що переговори про мир з Росією можливі тільки після того, як усі окуповані території будуть звільнені. Так само до цих 32% додаються люди, які говорять, що переговори можливі, але тільки по вузькій чітко сформульованій темі повернення заручників і військовополонених. Це є ключовою умовою для проведення переговорів з РФ. Таких 19%. Ще 18% вважають неприйнятним і неможливим проведення жодних переговорів. Є 20% людей, які вважають, що можна було б починати якісь перемовини й зараз, без якихось особливих передумов. Коли ми дивимося на те, в яких умовах глобально населення готове було б побачити переговори з Росією, то чіткої визначеності навколо однієї умови немає. Але навколо того, що умови повинні бути — так».
Читайте також: 44% українців вважають, що у суспільстві зараз є єдність — опитування
44% українців вважають, що в українському суспільстві зараз є єдність (хоча з них вважають, що мова про саме повну єдність – 10%, а решта 34% – скоріше схиляються до думки, що є єдність). Утричі менше респондентів (15%) вважають, що зараз в Україні варто говорити про роз’єднаність. Разом з цим третина українців (36%) вважають, що в суспільстві зараз «у рівній мірі є елементи єдності та роз’єднаності».
Повністю розмову слухайте у доданому аудіофайлі
При передруку матеріалів з сайту hromadske.radio обов’язково розміщувати гіперпосилання на матеріал та вказувати повну назву ЗМІ — «Громадське радіо». Посилання та назва мають бути розміщені не нижче другого абзацу тексту